HITRI VODNIK
ABC varnosti na spletu

VODILA SPLETNE VARNOSTI
En klik, tisoč posledic
Vse se zgodi na spletu. Eksotične počitnice, dobra kupčija, kultni film, vroče novice, prijateljstvo. Dogaja se ves čas, vsako sekundo. Z njim je vse laže, hitreje, bolj učinkovito, bliže, velikokrat tudi ceneje. 

Toda vsi na spletu ne igrajo po pravilih, zato je pomembno, da se zaščitite pred spletnimi prevarami. Pozanimajte se. Zaščitite se pred spletnimi prevarami.

NE NASEDAJTE PRAVLJICAM
Izogibajte se nakupu storitev ali izdelkov, ki jih neznani ali ponudniki dvomljivega slovesa nudijo po neverjetnih cenah. 

VEDITE, S KOM IMATE OPRAVKA
Pred namestitvijo programske opreme, nakupom izdelka ali posredovanjem osebnih podatkov se vedno skrbno pozanimajte, komu nameravate zaupati svoje podatke oziroma denar. 

NE IZPOSTAVLJAJTE SE
Nikoli ne uporabljajte javnih računalnikov (knjižnice, cyber cafe) za dostop do družabnih omrežij, spletnega bančništva ali drugih spletnih mest, kjer se morate izkazati z uporabniškim imenom in geslom. 

PODROBNOSTI ZADRŽITE ZASE
Osebnih in bančnih podatkov ne pošiljajte prek spleta, preden natančno ne preverite identitete tistega, ki vas prosi za te podatke.

ZAŠČITITE RAČUNALNIK 
Namestite požarni zid in protivirusni program, vse potrebne popravke svojega operacijskega sistema ter najnovejšo verzijo spletnega brskalnika.

PAZITE NA GESLA 
Izberite geslo, ki ga ni lahko uganiti (daljše od 8 znakov in naj vsebuje male in velike črke, številke in ločila), in ne uporabljajte enega gesla za vse uporabniške račune. Nikomur ne zaupajte svojega gesla in ga ne shranjujte v bližini svojega računalnika.

NAJPOGOSTEJŠE SPLETNE PREVARE

Nigerijska in loterijska prevara
Milijonski loterijski zadetki ali neverjetne poslovne ponudbe v naših e-poštnih nabiralnikih pogoste in mamljive.  Žal ne pomenijo bogastva, le opozarjajo na klasično spletno goljufijo – nigerijsko prevaro. 

Scenarij je vsakokrat drugačen (zadeli ste na loteriji, odkrili so skrite račune na bankah, vi ste dedič ogromnega premoženja, skratka želijo vam nakazati večjo vsoto denarja), osnovni mehanizem goljufije pa ostaja enak:  z zelo privlačno ponudbo vzpostavijo komunikacijo z nami, nato nam avtor prevare sporoči, da moramo zaradi potrebe tega ali onega postopka najprej poravnati minimalno vsoto. Najprej prosijo za naše podatke (ime, priimek, številko tekočega računa). V naslednjem koraku nam sporočijo, da so za potrebe transakcije odprli nov račun – v dokaz pošljejo tudi nekakšno potrdilo o novem računu, odprtem na naše ime. Kmalu za tem pozovejo k nakazilu denarja za povračilo stroškov, temu pa sledi zela vrsta drugih izgovorov (carina, plačilo odvetnika …) za ponovno nakazilo denarja. 

Ko denar nakažemo, smo ga pravzaprav nakazali goljufu!

NAMIG 
»Pozornost zahtevajo velike obljube, nerazumljiva govorica in nenavadne dežele.«  

Phishing
S phishing prevaro spletni goljuf pridobi osebna uporabniška imena in gesla za dostop do storitev kot so elektronska pošta, Facebook ali PayPal. Če goljuf pridobi geslo za spletno banko in nas oškoduje tudi finančno. 

Tipična phishing prevara se prične z elektronskim sporočilom, ki naj bi ga poslala naša banka ali ponudnik neke spletne storitve. Obvestijo nas, da se moramo zaradi preverjanja podatkov ali dodatnih ugodnosti prijaviti in ponovno vnesti svoje podatke. V sporočilu se nahaja tudi povezava na katero naj bi kliknili, vendar nas vodi na lažno spletno stran, ki je zelo podobna, morda skoraj identična strani legitimnega ponudnika. 

Če na tej lažni, phishing strani vpišemo geslo za dostop in druge osebne podatke (npr. podatke o kreditni kartici), ste jih pravzaprav posredovali goljufu. 

NAMIG 
»Banka nas nikoli ne bi pozvala k pošiljanju osebnih podatkov preko elektronskih sporočil.« 

Goljufije pri spletni prodaji in nakupih

Meja med dobro kupčijo in opeharjeno denarnico je na spletu tanka. Za goljufe so še posebej privlačne spletne strani z malimi oglasi, kot so denimo bolha.net, nepremicnine.net, avto.net in njim podobne. 

Goljufija se ponavadi začne tako, da se goljuf oglasi na naš mali oglas. Predstavi se kot možni kupec in navede, da je rezident evropske države, a da kupuje fotoaparat za sorodnika v Nigeriji. Ker so sporočila včasih zasilno prevedena v slovenščino s pomočjo aplikacije Google Translate, je jezik v njih zelo okoren in žeko razumljiv.

Pri plačilu naj bi posredoval PayPal ali kakšen drug zaupanja vreden sistem plačevanja preko spleta. Pozove nas, da mu pošljemo paket z izdelkom in njegovo sledilno številko, čemur naj bi sledilo plačilo na naš osebni račun. Goljuf tudi pošlje lažna sporočila posrednika ali banke in zahteva še dodatna plačila za izvedbo transakcije.

Prevara pa deluje tudi v obratni smeri. Goljuf objavi mali oglas, v katerem prodaja določen izdelek (največkrat avtomobil) po izjemno ugodni ceni. S prav tako lažnimi sporočili logističnega podjetja nas želi prepričati, da bo izdelek odpremljen, le da moramo najprej nakazati del kupnine, običajno nekaj tisoč evrov. 

NAMIG 
»Vedno preverite dejansko identiteto pošiljatelja sporočila oziroma institucij, na katere se sklicuje (denimo PayPal).«

Kraja identitete

Neznana oseba pridobi naše osebne podatke in se začne predstavljati v našem imenu. Posledično lahko zavede naše sodelavce ali prijatelje, okrni naš ugled ter si pridobi dostop do naših informacij, denarja ali slik.

Kako lahko neznanec prevzame našo spletno identiteto? Najlažje takrat, kadar smo sami nepazljivi in ko po nesreči ali celo namerno razkrijemo geslo za e-pošto ali Facebook. Naslednji način je phishing oziroma kraja podatkov, ko nas elektronsko sporočilo pripravi do tega, da razkrijemo svoje uporabnikške podatke.

Lahko se tudi zgodi, da je naš računalnik okužen, takrat nam lahko podatke »ukrade« podtaknjen program. Med goljufi pa so priljubljena mesta za krajo osebnih podatko tudi t.i. cybercaffee-ji oziroma računalniki, ki jih uporabljamo na potovanjih, da bi plačali račune ali pa pogledali elektronsko pošto, novice na Facebooku, ali, denimo, naložili fotografije na splet.

NAMIG 
»Z geslom ravnajte kot z zobno ščetko – ne posojajte jih in jih redno menjajte!« 

Prevare na družabnih omrežjih

Družabna omrežja nam omogočajo razvijanje stikov s širokim krogom ljudi. Bolj so popularna, bolj se razvijajo tudi goljufije, ki to »povezovanje« in »druženje« izkoriščajo za širjenje prevar. 

Najbolj neposreden primer prevare v družabnih omrežjih je prošnja za pomoč. V njej se goljuf predstavi z identiteto, ki jo je ukradel našemu prijatelju oziroma znancu in nas prosi za denarno pomoč. Takšno sporočilo bo verjetno polno slovničnih napak ali celo v angleščini. 

Veliko število uporabnikov družabnih omrežij in njihovo medsebojno zaupanje omogoča tudi hitrejše širjenje zlonamernih programov. Škodljivo kodo lahko nevede razširjajo tudi naši prijatelji, s pošiljanjem nenavadnih povezav - največkrat gre za povezave, ki naj bi vodile do zelo zanimivega video posnetka. Ponavadi gre za ponarejene Youtube strani, ki od nas zahtevajo posodobitev Adobe Flash predvajalnika. Če na takšni strani »izberemo« posodobitev predvajalnika smo pravzaprav pričeli nameščati zlonamerni program, ki bo okužil računalnik. 

NAMIG
»Prijatelju ne pomagamo preden osebno ne preverimo, ali dejansko prosi za pomoč.«

ZANIMA ME VARNO: SPLETNI NAKUPI

Kupi dobro, kupi varno
Osnovno pravilo varnega spletnega nakupovanja je izogibanje neverjetno ugodnim ponudbam. Kadar neka ponudba po predstvitvi, ceni ali lastnostih odstopa od ostalih, potem je to zanesljiv razlog za previdnost. 

7 PRAVIL VARNEGA SPLETNEGA NAKUPOVANJA
1.	Preverite, ali naslov sogovornika v korespondenci ustreza osebi ali instituciji, ki jo predstavlja.
2.	Ne plačujte z Western Union ali MoneyGram sistemom, saj ta ne omogočata sledenja nakazilu. Pri nakazilu preverite, ali bo denar nakazan v pravo državo.
3.	Poiščite ocene drugih uporabnikov spletne trgovine. Preverite, kakšne so njihove izkušnje, kritike in mnenja.
4.	Ne uporabljajte spletnih povezav, ki ga ponuja elektronsko sporočilo ali pa vsaj natančno preverite, ali vodijo na pravo spletno mesto.
5.	Presodite, ali razlika v ceni pri nakupu pri ponudniku v tujini odtehta tveganje, ki ga pri tem prevzameš. 
6.	Za nakupe ne uporabljajte javno dostopnih računalnikov.
7.	Goljufije in oškodovanja prijavi policiji. Na banki pozkusi preklicati plačila. Za tehnično pomoč pri izsleditvi pošiljatelja elektronske pošte in lokacije spletnega mesta se obrni na cert@cert.si.

ZANIMA ME VARNO: SPLETNO BANČNIŠTVO
Denar na varnem
Plačevanje preko spleta je udobno, hitro in dokaj enostavno. Če pa se  vašega računalnika polasti vdiralec, lahko namesto vas izpelje transakcije in  vam tako ukrade denar. Takšni primeri se vedno pogosteje dogajajo tudi v Sloveniji.

7 PRAVIL VARNEGA SPLETNEGA BANČNIŠTVA
1.	Digitalno potrdilo (digitalni certifikat) shranite na zunanjo napravo (denimo na pametni USB ključ).
2.	Ustvarite varno geslo in ga nikomur ne povejte.
3.	Če je možno, ne opravljajte bančnih storitev z računalnikom, ki ga uporablja mnogo oseb ali pa se ga uporablja za igranje igric in vključevanje v spletna omrežja. Za opravljanje bančnih storitev uporabljajte drugi brskalnik, kot za opravljanje drugih spletnih aktivnosti.
4.	Uporabite dodatne varovalne mehanizme, ki jih nudi vaša banka.
5.	Preverjajte varnost povezave in pravilnost url naslova, na katerega vstopate.
6.	Spremljajte varnostna obvestila svoje banke.
7.	Nikoli ne posredujte svojih podatkov (številka kreditne kartice ali zasebni ključ certifikata) na spletnih straneh, saj vaša banka nikoli ne bi tega zahtevala od vas.

ZANIMA ME VARNO: DRUŽABNA OMREŽJA
Življenje v središču pozornosti
Družabna omrežja nam omogočajo razvijanje stikov   s širokim krogom ljudi. Bolj so popularna bolj se razvijajo tudi goljufije, ki to »povezovanje« in »druženje« omogočajo za širjenje prevar. Temeljna prevara je povezana s krajo identitete: ko spletni goljufi pridejo do  vaše identitete, začno uporabljati  vaš uporabniški račun, denimo Facebook profil, za navezovanje stikov  z vašimi prijatelji. Dostop do omrežja prijateljev, znancev in sodelavcev nato izkoristijo v svoje namene. 

7 PRAVIL VARNEGA DRUŽABNEGA MREŽENJA
1.	Za dostop do družabnih omrežij nikoli ne uporabljajte javnih računalnikov (cyber cafeji, knjižnice) ali  nezaščitenih brezžičnih omrežij.
2.	Če vas prijatelj na družabnem omrežju prosi za denarno pomoč, se najprej (osebno, po telefonu) prepričajte ali je res  vašprijatelj in ali dejansko potrebuje pomoč.
3.	Pozorno izbirajte podatke, slike in video posnetke, ki jih nameravate objaviti: družabna omrežja so javen prostor. 
4.	Ne objavljajte svojih osebnih podatkov, kot so datum rojstva, naslov ali finančni podatki.
5.	Nova prijateljstva sklepajte pazljivo – ne sprejemajte vabil za prijateljstvo od oseb, ki jih ne poznate.
6.	Za registracijo na družabnem omrežju uporabite zasebni elektronski naslov in nikoli službenega. 
7.	Spoštujte zasebnost drugih in ne objavljajte informacij ali slik brez njihovega privoljenja.

PRVA POMOČ
Klik v stiski
Če sumite, da vas nekdo poskuša ogoljufati, se lahko obrnete na SI-CERT, nacionalni center za posredovanje pri omrežnih incidentih. Pišete lahko po elektronski pošti na naslov cert@cert.si, ali pokličete na številko 01/479 88 22. Na sporočila goljufa ne odgovarjajte. Če ste že bili oškodovani, pa se obrnite na lokalno policijsko postajo in goljufijo prijavite. Če ste že opravili nakazilo goljufu, se obrnite na svojo banko in se pozanimajte, kakšne so možnosti za preklic nakazila.

VEČ INFORMACIJ
•	www.varninainternetu.si: baza znanja o informacijski varnosti, nasveti, obvestila, obrazec za prijavo in brezplačna pomoč v primeru oškodovanj. 
•	Center za varnejši internet SAFE-SI nudi nasvete o varni rabi novih tehnologij otrokom, mladostnikom, njihovim staršem in učiteljem (www.safe.si).
•	Nasvet za net - telefon za otroke in mladostnike, med 10. in 18. letom, ki pri uporabi interneta naletijo na neprimerne, neželene in nevarne vsebine. 080 80 22.
•	Otroško pornografijo in sovražni govor na internetu lahko anonimno prijavite na slovenski prijavni točki www.spletno-oko.si. 

•	Na Informacijskega pooblaščenca se lahko obrnete po pomoč, če menite da nekdo zbira, obdeluje ali posreduje vaše osebne podatke iz zbirke osebnih podatkov v nasprotju z Zakonom o varstvu osebnih podatkov. www.ip-si.si. 

•	Če potrebujete pomoč pri uveljavljanju vaših potrošniških pravic in gre za nakup pri spletnem trgovcu, se lahko obrnete na Zvezo potrošnikov Slovenije ali na Evropski potrošniški center. www.zps.si ali  www.epc.si.

www.varninainternetu.si
www.facebook.com/varninainternetu
www.twitter.com/varninanetu 

Izdal: SI-CERT, nacionalni center za posredovanje pri omrežnih incidentih, v sodelovanju z Ministrstvom za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.